home
***
CD-ROM
|
disk
|
FTP
|
other
***
search
/
Chip 1996 April
/
CHIP 1996 aprilis (CD06).zip
/
CHIP_CD06.ISO
/
hypertxt.arj
/
9406
/
OLV9406.CD
< prev
next >
Wrap
Text File
|
1994-11-27
|
13KB
|
265 lines
@KTisztelt CHIP Szerkesztôsége!@N
Munkájukkal kapcsolatos egyéb észrevételeimet itt fejteném
ki bôvebben. A CHIP magazinnal összeségében elégedett
vagyok, ezt mutatja, hogy a kérdôíven 4-est adtam az 5.
pontbeli kérdésre. De néhány megjegyzést leírnék.
Vegyük nagyító alá a legfrisebb, áprilisi számot! Nagyon
örültem, hogy a Magic nem vett el oldalakat az újságból,
hanem külön mellékletként szerepelt. Bizonyára sok olvasó
szívesen venné, ha az újságban lenne Programozástechnika.
Persze sok programozási nyelv létezik, de ezen a pár
oldalon -- amit talán a Magazinra szánt oldalakból vennének
el -- a legismertebb és legkedveltebb nyelvek
szerepelnének. Havonta az újság hasábjain mindig
megjelenhetne egy termékismertetô egy új hazai programról,
akár játék, akár felhasználói program is az. Komplett
számítógépek részletes tesztjei helyett inkább legyen a
márciusi számban közölt Üzleti LEG Adatbankhoz hasonló
cikk, persze több számítógép-tartozék szerepeljen.
Le szeretném cserélni az alaplapomat egy 486-osra. Jelenleg
egy 386DX/40-esem van. Kérem segítsenek a választásban,
melyik éri meg. A februári számban szerepelt egy az
alaplapokkal foglalkozó tesztcikk. Nem foglalkozik alaposan
az alaplapok minôségével. Egyelôre nem tudom eldönteni,
hogy megéri-e megvenni a 486DLC/40 alaplapot, vagy inkább
egy 486SX-et, esetleg egy 486DX-et. Mi a különbség a 486-os
alaplapok között? Hogyan lehet az, hogy egy 486DX2/60-as
processzor kb. háromszor annyiba kerül, mint egy 486DX2/50?
És a 486DX/50 is kb. kétszer annyiba kerül, mint a
486DX2/50-es???
Az alaplapokkal foglalkozó cikkben olvastam, hogy egy
486DLC/40-es koprocesszorral épphogy megközelítette
gyorsaságban a 486SX-et. Az árilisi számban is feltette egy
olvasó ezeket a kérdéseket.
Visszatérve az újságra, szívesen látnék a Novell DOS
7.0-ról szóló cikket. Persze olyat, amely kiemelné és
részletezné a DOS-verzió új tulajdonságait.
Észrevételem a Netroom 3.2-höz. Én ugyan nem használtam a
programot, memóriamenedzserként a DR DOS 6.0 EMM386-ját
alkalmazom. A számítógépem 4 MB RAM-mal rendelkezik. A
memória felosztása a következô: Feltöltöm a Genius mouse
diver 9.06-os verzióját, a Norton Commander 4.0-t és az
FDREAD-et, és persze a DOS-t. Ez az Upper Memoryban van,
míg a High-ban a DOS kernel, a BIOS kódja és 35 diskbuffer.
Ezek után a @KMEM /A /P@N parancs a következôket írja ki:
Szabad alapmemória: 633 KB
Szabad Upper: 101 KB a 135 KB-ból
Szabad High: 320 KB a 655 KB-ból
Szabad XMS: 2876 KB a 3145-bôl
Hogyan lehet az, hogy hogy a Netroom 3..2 Agressive
Setupjának lefuttatása után is csak 623,5 KB-tal
rendelkezik a DOS? Igaz, 50 KB-tal több a felsô memóriám.
De még nálam sem tudom a maradék 101 KB-ot kihasználni, már
nem tudok mit feltölteni. (A VSHIELD 108-at QEMM 7.0 alatt
sem tudtam feltölteni teljesen.
Kérem írják meg a fentiekkel kapcsolatos véleményüket, és
adjanak tanácsot a vásárláshoz és a jobb
memóriakihasználással kapcsolatban. Kérem válaszoljanak
arra a kérdésemre, hogy még milyen memóriarezidens
programokat érdemes feltölteni, illetve használni.
Várom válaszukat, addig is maradok tisztelettel:
@KKeresztes Gábor, Pécs@N
A jövôt még nem sikerült kifürkésznünk, az
információgyûjtés még tart, így e cikkünk várat még magára.
Az Ön által említett cikkben leírtak szerint a 486DLC
félúton van a 386 és a 486 között, ennek
megfelelôen a teszteredményeknek hihetünk. Az árak az
Intel árpolitikájától függnek, de tudni kell, hogy a
486DX2/66-os és az 486DX2/50-es között a gyártási
kihozatalban is van különbség.
@KTisztelt Szerkesztôség!@N
Ezzel a levéllel szeretném megkönnyíteni azoknak a
hazai szakembereknek a döntését, akik a közeljövôben
valamilyen segédeszközt szeretnének beszerezni abból a
célból, hogy a C++-szal hozzáférhessenek dBase-file-okhoz.
Jelenleg egy szoftverfejlesztést vezetek Németországban,
amelyben velem együtt nyolc fô dolgozik öt hónapon
keresztül. Csak a munkabéreket tekintve tehát egy 150 000
márkás projektrôl van szó.
Ebben a projektben szükség van már meglévô dBase-file-ok
importálására. Azért, hogy ne kelljen az importfunkciókat
is saját magunknak kifejlesztenünk, úgy döntöttünk, hogy
megvásároljuk a Sequiter Software Inc. cég Codebase 5.0
szoftverét.
A fejlesztés során kiderült, hogy a szoftvert nem lehet úgy
használni, ahogy az a fejlesztôk ígérik. A Codebase 5.0
ugyanis C++-osztályokat bocsájt rendelkezésre, hogy a
Codebase 5.0-öt objektumorientált módon lehessen haszálni.
Ezeket az osztályokat a szokásos módon header-file-okban
deklarálja.
Sajnos a fejlesztôk az osztályok definicióit is beírták
ugyanabba a header-file-ba, ami ütközik az alapvetô
programozási technikákkal, és csak kezdôkkel történhet meg.
Ennek ugyanis messzemenô következményei vannak: ha az ember
kifejleszt egy olyan programot, amely több modulból áll, és
ezek közül két vagy három modul osztozik egy ilyen
header-file-on, akkor a kompilálás ugyan korrekt módon
zajlik le, azonban legkésôbb a szerkesztô (linker) leáll,
és kiír egy hibaüzenetet, például: ""Multiple declarations
of XXX in module YYY", azaz ""XXX többszörös deklarálása YYY
modulban". Ezáltal nem lehet EXE-file-t készíteni, és nem
lesznek többé futtatható programok.
Ennek következtében arra kényszerültünk, hogy saját
osztályainkat deklaráljuk és definiáljuk a Codebase 5.0
számára, mégpedig külön file-okban -- ahogy a profik
csinálják általában. És ezáltal pontosan azt tettük, amit a
Codebase 5.0 megvásárlásával el akartunk kerülni,
nevezetesen saját fejlesztéssel oldottuk meg a dBase-file-ok
importálását.
Felhívtuk a forgalmazó cég figyelmét erre a fatális hibára,
s ôk el is ismerték, hogy a hiba létezik, és felajánlották,
hogy a vételi árat megtérítik, ha a terméket visszaküldjük.
De hogyan adjak vissza egy olyan terméket, amelyet
folyamatosan használunk, és nyolc ember munkájának az
alapját képezi? A cég erre közölte, hogy
sajnálják, hogy hibásan döntöttünk a Codebase 5.0
megvásárlásával, de árengedményt nem adnak.
Ehelyett azt tanácsolták, hogy vigyük vissza
a terméket, és vásároljuk meg egy szoftver-diszkontban
(Németországban már ilyenek is léteznek), hiszen ott végül
is féláron megkaphatjuk. Elég különös marketing-stratégia.
Kovalcsik István, Nürnberg
Köszönjük Olvasónk észrevételeit.
@KTisztelt Cím!@N
Az Ön által kiadott CHIP magazin 1994. januári számában
olvastam elôször Szôr Péter cikkét a vírusokról. A cikk --
mint általában a többi -- nagyon érdekes volt.
Szeretném megkérdezni, hogy jelenleg melyik a legjobb
vírusirtó, és minden vírus megtalálására és elpusztítására
jó-e. Van-e valamilyen könyv, amelybôl többet lehet
megtudni a vírusokról általában?
A cikkeben szó volt többek között a Hízlaló/Axe nevû
vírusról is. Ennek kapcsán szeretném megkérdezni, hogy ezt
a vírust hogyan lehet kiirtani. Érdekelne, hogy melyik az a
vírusirtó, amelyik megtalálja és el is pusztítja a
Hízlaló/Axe vírust.
Várom mielôbbi válaszát.
Nyíregyháza, 1994. április 29.
@KMárton Szabolcs@N
Magyar vírusirtók kereskedelmi forgalomban a VirusBusters
Team CHKVIR progjamja, valamint szintén kereskedelmi
termék, de a komolyabb rendszrekre és nagyobb
hálózatokra ajánlott Farmosi István SYSDOKI, valamint Szôr
Péter Pasteaur programja. Szabad szoftverek a McAffee
Scan-Clean sorozata (ennek használatáért csak
intézményeknek és cégeknek kell fizetni), valamint Rudnai
Tamás Virkill nevû programja. Mivel az a tapasztalatunk,
hogy egyetlen vírusvédelmi program nem ad hatahatós
védelmet, ezért javaslatunk az, hogy többet használjon
egymás mellett.
Könyvekben sajnos nagyon gyenge a
magyar nyelvû választék, az Alaplap könyvek sorozatban
jelent meg Kis János Víruslélektan, illetve a Vírushatározó
c. könyve, amelyekek néha felbukkannak a
szakkönykereskedelemben, de nehezen beszerezhetôk.
Angol nyelvû a Magyarországon ingyenesen
hozzáférhetô Patricia Hofmann-féle VSUM adatbázis, ami a CT
BBS-rôl vagy a VIRNET Budapest BBS-rôl letölthetô.
@VCHIP Tesztpartnerek@N
Megragadva az Ifabo adta alkalmat, ismét átadtuk a múlt év
áprilisa óta össszegyûlt CHIP-TIPP és CHIP Tesztpartner
okleveleket. Mint az valószínûleg sokak számára ismert,
tesztlaborunk minden tesztben, amelynek legalább hat,
egymással összemérhetô résztvevôje van, CHIP-TIPP díjjal
jutalmazza a legjobbnak ítélt teméket. A díj odaítélésénél
nemcsak az adott termék ""erejét", hanem árát is figyelembe
vesszük, hiszen manapság ez nem elhanyagolható szempont.
Tesztjeinkben törekszünk a lehetôség szerinti
legobjektívebb módszerek alkalmazására. A cégektôl és az
olvasóktól eddig nagyos sok pozitív visszajelzést kaptunk
ezzel kapcsolatban.
Minden tiszteletünk azon cégeknek, amelyek rendszeresen,
szinte hónapról hónapra vállalják a megmérettetést, hiszen
ebben a versenyben általában csak egy elsô helyezett van. E
cégek partneri munkájának elimerésére hoztuk létre a CHIP
Tesztpartner díjat. Ezzel a díjjal azon cégeket
jutalmazzuk, amelyek legalább öt alkalommal vesznek részt a
megmérettetésben. Munkájukat, segítségüket köszönjük.
Nélkülük az elmúlt év tesztjei nem jöhettek volna létre.
A CHIP-TIPP díjakat és a CHIP Tesztpartner okleveleket
Ivanov Péter fôszerkesztô jelenlétében Krizsán György
tesztlaborvezetô adta át a cégek képviselôinek. Képünkön az
átadás elôtti pillanatokban a szerkesztôség: Krizsán
György tesztlaborvezetô, Ivanov Péter fôszerkesztô és Bata
László munkatárs.
@VTeszt-menetrend 1994 második félévére@N
Olvasóink és partnereink kérésére ismét közöljük az év
további hónapjaiban tervezett tesztjeinket. A menetrendhez
igyekszünk ragaszkodni, de természetesen elôfordulhatnak
csúszások vagy aktualitásokból eredô változtatások. Az
eddigi gyakorlattól eltérôen minden lapszámra két tesztet
hirdetünk meg, remélve, hogy így napra készebb
információkkal szolgálhatunk a hazai piac viszonyairól.
@VLapszám 1. teszt 2. teszt@N
@V`94. július:@N számítógépházak CD-ROM-meghajtók
@V`94. augusztus:@N tintasugaras nyomtatók olcsó gépek
@V`94. szeptember:@N wincheterek movie-kártyák
@V`94. október:@N noteszgépek scannerek
@V`94. november:@N hangkártyák egerek
@V`94. december:@N nagyfelbontású lézernyomtatók gyors modemek